Eu sunt Alan Pope cu cea de a zecea prezentare din cadrul Lunii Prezentărilor video Ubuntu
Toate prezentările din această lună pot fi descărcate gratuit de pe situl nostru,
care este screencasts.ubuntu.com
În această prezentare vom arunca o privire din nou asupra instalării Ubuntu,
dar de această dată folosind varianta de CD alternate.
Când bootaţi cu un CD alternate
obţineţi un ecran, în linii mari, precum acesta.
Avem un număr de opţiuni din care putemalege cu tastele săgeţi
şi pentru a le selecta apăsăm tasta "enter".
Avem de asemenea tastele funcţionale în partea inferioară.
Apăsând F1 obţinem pagina de ajutor.
F2 ne permite să modificăm limba în care rulează programul de instalare.
F3 ne permite să modificăm tipul de tastatură folosit, eu schimb pentru Marea Britanie.
F4 ne permite să modificăm rezoluţia ecranului,
opţiune utilă dacă monitorul sau placa video nu suportă rezoluţia
stabilită implicit de acest CD.
F5 oferă opţiuni pentru persoanele cu dizabilităţi.
Dacă nu aveţi vederea prea bună
sau nu puteţi citi textul maro de pe fundalul negru,
le puteţi modifica şi alegeţi una din opţiunile oferite.
La F6 vom reveni puţin mai târziu.
Prima opţiune oferită este "Install in text mode".
Diferenţa dintre acest disc şi cel desktop este că
discul alternate nu bootează într-un mediu live.
Nu poate fi folosit decât pentru instalarea sistemului sau pentru recuperarea unui sistem.
Opţiunea "OEM install" vă permite să instalaţi sistemul,
dar va permite ca unele întrebări să fie puse utilizatorului final la prima bootare.
Aceasta estefolosită de constructorii de calculatoare OEM, Original Equipment Manufacturers.
Următoarea opţiune este "Install a command line system".
Poate că vom trata această opţiune într-o prezentare viitoare.
dar în mare aceasta crează un sistem în care nu are interfaţă grafică pentru utilizator, fără GUI.
Este o opţiune folosită mai mult pentru un server
sau ca metodă de a instala un sistem de bază
şi apoi peste acesta să instalaţi Kubuntu, Xubuntui sau Edubuntu.
Am deci un CD Ubuntu dar pot instala de fapt un sistem bazat pe linia de comandă
şi apoi să instalez Kubuntu peste acesta.
Opţiunea următoare este "Check CD for Defects"
vă este de folos dacă aţi descărcat şi aţi inscripţionat singuri CD-ul
pentru a fi siguri că nu aveţi erori pe el.
Opţiunea "Rescue a broken system" va permite utilizarea liniei de comandă
pentru a depana un sistem stricat
Opţiunea "Memory test" face o verificare a memoriei fizice din computer,
pentru că aici se pot ivi probleme.
Opţiunea "Boot from first hard disk" este utilă
în cazul în care aţi "reuşit" să stricaţi secvenţa de boot de pe hard disc.
Dacă apăsaţi tasta F6, obţineţi această listă cu opţiuni de boot.
Acestea sunt folositoare prin aceea că le puteţi modifica
şi să modificaţi astfel modul în care sistemul va boota de pe acest CD alternate.
Uneori vi se poate chiar sugera scoaterea unor opţiuni
precum am scos eu aici opţiunea "quiet".
Dacă înlăturaţi aceasta opţiune nu înseamnă că va face mult "zgomot",
ci pur şi simplu se vor afişa mai multe date la bootare.
De asemenea vi se poate sugera să adăugaţi parametrii precum "noapic", "noacpi",
în încercarea de a elimina problemele puse de hardware.
Acestea de regulă recomandate de experţi când depanează problemele.
Eu voi apăsa tasta "enter" pentru a încarca programul de instalare.
Pentru a naviga printre opţiuni este simplu,
folosiţi tastele săgeţi sus-jos, apăsaţi tasta "enter" pentru a selecta opţiunea
şi tasta "tab" pentru a vă muta printre câmpuri.
Astfel daca o pagină are mai multe câmpuri selectaţi câmpul dorit prin apăsarea tastei "tab"
Folosiţi săgeţile şi apăsaţi tasta "enter" când aţi terminat.
Eu voi alege limba Engleză şi ţara Mare Britanie.
Acum nu sunt prea multe întrebări la care trebuie să răspundeţi
Eu voi refac€ această secţiune de mai multe ori
pentru a trata mai multe cazuri, mai multe scenarii.
Şi vă voi explica mai multe pentru ficare caz în parte.
Dar în general sunt puţine întreebări la care trebuie să răspundeţi în timpul instalării.
De fapt această prezentare îl face să fie mai complicat decât este în realitate,
deoarece voi trata mai multe cazuri posibile,
pentru a vă arăta mai multe opţiuni.
Pe CD se află o arhivă de pachete software.
şi puteţi utilza acest CD pentru a upgrada o versiune anterioară de Ubuntu.
Dacă de exemplu aveţi versiunea 7.04 şi vreţi să treceţi la 7.10,
puteţi folosi CD-ul alternate din cauza arhivei software pe care o conţine.
Puteţi astfel să treceţi la versiunea nouă folosind acest tip de disc.
Prin comparaţie cu acesta live CD-ul nu poate face acest lucru,
din cauza modului în care acesta din urmă funcţionează, nu are o arhivă software în el.
Conţine un mediu live, care va fi copiat pe hard disc.
Dar CD-ul alternate pe care îl folosim acum are arhivă software pe el,
şi poate fi folosit pentru a trece la o versiune nouă.
Acum se va conecta la reţea,
şi mă întreabă de un "hostname".
Acesta va fi numele calculatorului aşa cum va fi el cunoscut în reţea.
Cum celelate calculatoare îmi vor vedea sistemul şi îl voi numi gutsydemo.
Eu voi folosi Ubuntu Gutsy, pe care nu-l recomand deocamdată.
Pentru că este încă în stadiu de dezvoltare,
şi nu va fi disponibil decât peste o lună, în octombrie.
După octombrie veţi putea desigur să folosiţi Gutsy, versiune 7.10.
Deoarece atunci va fi o versiune stabilă.
Acum aceasta este partea din prezentare pe care o voi repeta de mai multe ori
Programul de partiţionare, va voi arăta două metode uşoare de partiţionare.
Dacă vă intersează metoda complexă de partiţionare pentru discuri RAID,
puteţi "sări" cam 22 de minute mai departe.
Prima opţiune pe care o avem este "Guided - use entire disk".
Aceasta înseamnă că va partiţiona automat întreg discul cu structura unui sistem linux.
Va crea un spaţiu pentru a stoca fişierele sistem şi datele
şi un alt spaţiu pentru swap.
A doua opţiune este de a utiliza "Logical Volume Management", care este foarte, foarte utilă
dacă aveţi vreodată nevoie să adăugaţi mai mult spaţiu sistemului.
VLM este util pentru că puteţi adăuga spaţiu la o partitie deja existentă.
A treia opţiune este cea manuală, iar aceasta ascunde mai multe posibilităţi.
Astfel dacă aş folosi prima opţiune "Guided"
Eu am de fapt trei discuri de câte 10 GB fiecare.
Puteţi observa că sunt denumite sda, primul disc.
sdb al doilea disc şi sdc al treilea disc.
Au aceeaşi dimensiune, de 10 GB.
Dacă ar fi să alegem unul, cum ar fi primul de exemplu.
Nu uitaţi că am ales opţiunea cea mai simplă, partiţionarea asistată.
Toto ce am de făcut este să aleg discul pe care vreau să instalez Ubuntu
iar eu am un calculator cu mai multe discuri.
şi am şi alte sisteme de operare pe celelalte discuri.
şi vă daţi seama că trebuie să fiu foarte atent ce disc aleg.
Îmi va spune ce partiţii există deja pe disc.
Acestea se întâmplă să fie discuri goale, nu au partiţii,
nu sunt şi alte sisteme de operare pe ele, sunt goale.
Şi dat seama şi programul de asta şi vrea să creeze partiţia numărul 1 pe discul sda.
şi partiţia numărul 5 pentru swap
Deci partiţia 1 va avea toate fişierele mele şi partiţia 5 va fi swap.
şi tot ce trebuie să faceţi este să spuneti yes şi gata.
Deci aceasta este opţiunea foarte uşoară de partiţionare.
A doua optiune este să folosim tot discul şi să folosim LVM.
Ne va întreba din nou ce disc să folosim
pentru a instala Ubuntu.
Am ales din nou primul disc, face nişte calcule
În acest scenariu vor fi diferenţe,
deoarece folosim LVM, iar LVM este un strat virtual
care vă permite să faceţi diverse lucruri cu partitia voastră.
Se poate observa că aici spune, cu mult înainte ca eu să creez partiţiile
ceeace trebuie pentru fişiere,
şi trebuie să salvăm mai întâi configuraţia LVM.
Întreabă dacă să salveze modificările pe disc, deci răspundem da
Şi va scrie modififcările în legătură cu LVM pe disc.
După ce va face aceasta va calcula partiţiile ce vor fi necesare.
şi, din nou, procesul este într-un fel automat.
Eu nu am făcut altceva decât să spun da.
şi să aleg pe care disc doresc să fac instalarea.
Acum tratăm despre LVM şi apoi despre RAID
şi sunt subiecte destul de largi şi nu le vom acoperii în întregime.
Vă voi vorbi doar despre elementele de bază ale LVM şi despre ce este RAID.
Acum ne prezintă un rezumat şi dacă privim aici,
avem o partiţie sda şi a fost creată
şi are 255 MB şi este pentru partiţia de boot.
Acolo sunt fişierele de boot, la bootare are nevoie să accesze acea zonă.
Despre acea zonă, există o restricţie, acea zonă nu poate exista într-un volum LVM.
Deci a creat o partiţie pentru boot care nu este în LVM.
şi imediat după aceea se poate observa că este o partiţie de 10.5GB pentru LVM.
Deci partiţia de boot este creată prima, apoi această bucată de ~10 GB pe primul disc
Iar pe acest LVM, mai avem încă alte două partiţii.
Avem o partiţie Ext3, unde vor fi puse toate fişierele mele.
EXT3 este tipul de sistem de fişiere, reprezintă modul în care fişierele vor fi scrise pe disc
Şi aceasta este partiţia mea rădăcină,
"/" de la sfârşitul liniei înseamnă că este partiţia mea rădăcină, nivelul superior al discului.
Şi mai avem o partiţie swap de 500 MB.
Simplist vorbind swap este o extensie a memoriei RAM.
Observaţi că nu s-a atins de aceste două discuri sdc şi sdb.
Dacă aş rămâne fără spaţiu, în viitor,
poate peste 3 luni, voi umple această partiţie.
Aş putea folosi LVM ca să extind această partiţie la aceste două discuri.
Aş putea deci să folosesc spaţiul liber de pe aceste două discuri,
pentru a face partiţia mea Ext3 de 10 GB mai mare.
O atenţionare acum, dacă faceţi aşa veţi extinde LVM asupra mai multor discuri
şi dacă unul din aceste discuri "cade" sunt şanse să nu mai puteţi recupera datele,
şi nu mai aveţi ce face.
Să vedem şi altă posibilitate de partiţionare şi anume folosind RAID
RAID-ul pe care îl vom trata este RAID software.
Şi prin partiţionare manuală, căci vom folosi partiţionarea manuală
pentru a partiţiona discurile pentru a putea stoca date
în aşa fel încât să avem un sistem redundant.
Voi apăsa tasta enter pentru fiecare dintre discurile alese
pentru că sunt discuri goale, şi după ce apăs enter îmi spune
că nu există nici o tabelă de partiţii, pentru că sunt noi.
trebuie să creez o tabelă de partiţii şi când apăs enter
pe sdb mă întreabă dacă vreau să creez tabel de partiţie
şi răspund da.
Se poate observa aici că avem spaţiu liber de 10 GB, o partiţie goală.
Fac acelaşi lucru şi pentru ultimul disc, şi acum am trei discuri, trei discuri fizice
şi fiecare dintre acestea are 10 GB spaţiu liber.
Dacă apăs enter pe spaţiul liber,
Pot sa fac ceva cu acel spaţiu, să creez o nouă partiţie de exemplu.
Selectez opţiunea de partiţionare manuală avansată
Este un disc de 10.7GB şi voi lua 0.7 GB
şi voi face o partiţie de 10 GB, frumos şi uşor.
Discul are dimensiunea de 10.7 GB şi eu voi face o partiţie primară de 10 GB,
şi puteţi face pănă la patru partiţii primare
şi o voi crea la începutul discului.
Puteţi crea partiţia la sfârşitul discului dacă doriţi,
puteţi aranja partiţiile aşa cum doriţi.
Mă va întreba pentru ce anume vreau să folosesc această partiţie
Şi dacă mă duc sus la "use as field"
astfel în loc să fie Ext3, tipul normal de sistem de fişiere,
Dacă mă duc aproape de şfârşit, se observă, dacă folosesc volumul fizic pentru RAID
Ceeace vreau să zic este că vreau să creez o partiţie dar nu vreau să pun nimic în ea deocamdată.
Vreau sa folosesc acea partiţie pentru RAID.
Vo seta o soluţie RAID.
Apăs butonul "done" şi după ce ne întoarcem,
putem observa că avem o partiţie primară pentru RAID pe primul disc.
şi mai avem şi 700 MB spaţiu liber pe acel disc.
Dacă facem acelaşi lucru şi pentru cel de al doilea disc
Clic pe spaţiul liber.
Specificăm partiţia primară de 10 GB la începutul discului.
Acum se poate explica faptul de ce am aceeaşi dimensiune pentru cele 3 discuri
pentru a putea implementa un sistem redundant RAID extinsă pe mai multe discuri
Partiţiile folosite în cadrul unei soluţii RAID software în linux trebuie să aibă aceleaşi dimensiuni
Discurile fizice pe care sunt aceste partitii nu trebuie să aibă aceleaşi dimensuni,
dar partiţiile create trebuie să fie egale.
Deci aş putea avea discuri de 10GB, 20GB şi 40GB,
Dar pentru RAID voi crea câte o partiţie de 10 GB pe fiecare disc în parte
Voi rămâne cu ceva spaţiu liber pe discurile de 20 şi 40 GB,
dar cu siguranţă este un lucru pe care îl puteţi face.
Acum, ce am obţinut,
dacă schimb acest ultim disc să-l folosesc drept partiţie pentru RAID
Scuze, volum fizic pentru RAID.
Am obţinut astfel trei partiţii fiecare de câte 10 GB
câte una pe un disc, care mă aşteaptă să configurez RAID software.
Există trei niveluri RAID cu suport în Linux
RAID0, RAID1 şi RAID5, şi dacă merg la configurare RAID software,
îmi va cere să scriu modificările făcute,
şi ma făcut ceva modificari, deci spun da.
mă întreabă dacă sa scriu modificările pe discuri
Şi înainte de a putea merge mai departe,
trebuie să facem modificările, deci spunem da.
Şi în cele din urmă mă întreabă ce anume vreau să fac,
Vreau sa creez un dispozitiv MD, un dispozitiv Multi Disk
Acestea sunt dispozitive RAID în Linux.
Aşa cum spuneam, odată ce am ales sa creez dispozitivul MD, am trei opţiuni
să creez un dispozitiv RAID0, RAID1 sau RAID5
Explicatiile privind diferenţele dintre RAID0, 1 şi 5
precum şi părerile pro şi contra depăşesc cadrul acestei prezentări.
Voi pune câteva linkuri utile pe pagina de internet,
de unde veti putea afla mai multe despre acestea
şi care din ele este mai bhun pentru dumneavoastră.
Eu vă voi arăta doar cum să le creaţi efectiv
şi o serie de diferenţe între ele.
Prima dată voi opta pentru RAID5.
Se poate observa că ne anunţă că avem nevoie de minim 3 dispozitive,
şi asta este bine pentru ca avem deja trei volume pentru RAID.
Şi mă întreabă câte dispozitive vreau să folosesc.
Asta dacă aş fi avut mai mult de 3, dar eu am trei deja.
Acum mă întreabă câte dispozitive de rezervă
şi un dispozitiv de rezervă se va folosi dacă unul aflat în uz se strică.
Astfel dacă unul din volume aflat pe unul din discuri "cade", se va folosi rezerva
Eu nu am mai mult de trei aşa că nu am de ajuns pentru o rezervă.
Acum îmi cere selectarea discurilor şi se poate observa că sunt
sda1, sdb1 şi sdc1.
Acestea sunt volumele fizice RAID create anterior
şi îmi cere sa le selectez pe fiecare în parte, şi pentru asta folosesc tasta "space"
pentru a selecta discurile pe care le vreau incluse în RAID
Aş fi putut avea 10 sau 20 de discuri şi acum trebuie să le selectez doar pe acelea pentru RAID
Aceasta este tot ce trebuie să faceţi pentru a crea un sistem RAID.
Voi reseta acum pentru a face acelaşi lucru din nou
dar voi crea un sistem RAID1.
Într-un sistem redundant RAID putem pune 2 discuri.
De fapt exact 2 discuri pentru un set RAID1.
RAID1 este un sistem oglindă iar în final vom avea aceleaşi date
pe ambele discuri.
Mă întreabă câte discuri de rezervă vreau să am.
Eu am trei discuri deci pot avea 2 pentru oglinda RAID
şi unul de rezervă.
În eventualitatea în care unul din primele discuri se strică,
pot apela la cel de al treilea.
Şi când apăs butonul "continue",
în eventualitatea în care unul din discuri se strică
va începe sincronizarea cu cel de rezervă.
Acum mă întreabă care dintre cele trei discuri vor fi cele două
care vor forma sistemul RAID 1.
Există deci trei dispozitive RAID, pe care le-am creat anterior, sda1, sdb1 şi sdc1.
şi pot alege oricare două din ele ca partiţii primare active
Iar acum mă întreabă care din ele să fie rezerva.
A mai rămas una singură, deci aceasta va fi cea de rezervă
pentru dispozitivul RAID multi disc.
Merită menţionat că puteţi crea o oglindă RAID cu un singur disc,
având celălalt disc figurând ca "lipsă".
şi îl puteti adăuga mai târziu.
Astfel dacă aveţi doar un singur disc puteţi începe cu acesta
şi să adăugaţi al doilea disc după ce îl cumpăraţi.
A treia opţiune este RAID0, vom reseta şi vom porni de la capăt.
RAID 0, şi vom adăuga toate dispozitivele în sistemul RAID 0.
Cu tipul de RAID 0 ne extindem peste toate discurile,
şi astfel nu vom avea o rezervă.
Dacă un disc se va strica vom pierde toate datele.
Pe calculatorul meu folosesc tipul RAID 1
Şi în acest exemplu pentru restul prezentării voi folosi RAID 1.
A selectat un sistem RAID 1, deci am doauă dintre discuri
ca partiţii primare active şi cel de al treilea ca rezervă.
pentru cazul în care unul din cele două "cade".
şi atunci când apăsăm butonul "finish" din fereastra de selectare
ne va trimite înapoi în fereastra de partiţionare.
şi se poate observa că am un dispozitiv RAID 1 de 10 GB,
RAID software şi este gol, şi la acest moment nu este folosit.
Şi acest dispozitiv RAID este format din discurile de mai jos de câte 10 GB
Acum apăs tasta "enter" pe acest dispozitiv.
Şi mă întreabă la ce anume vreau să-l folosesc.
Acum pentru că am creat dispozitivul RAID1 pot alege "Use as"
şi îl voi folosi ca sistem de fişiere Ext3 şi acesta va fi sistemul meu de fişiere
în care voi instala Ubuntu.
Unii oamenii au multiple sisteme de fişiere în calculatoarele lor
Pot avea unul pentru "root", unul pentru "boot", altul pentru "temp",
În general eu am doar unul pentru root şi eventual unul pentru "home"
Şi dacă aţi urmărit prezentarea anterioară aţi văzut cum am setat aşa ceva
având doauă partiţii, una pentru "root" şi alta pentru "home".
Partiţionarea s-a terminat şi avem o partiţie "root"
Se observă că "/" înseamnă rădăcină, nivelul superior al arborelui dee directoare,
şi este Ext3 cu jurnalizare, frumos, fiabil şi robust de dimensiune 10 GB.
Următorul lucru pe care trebuie să-l adaug înainte de a instala
este partiţia swap.
Pentru aceasta voi alege spaţiul liber de 700 MB.
apăs "enter" pentru a crea partiţia
şi voi folosi toţi cei 732 MB ca partiţie primară swap.
Vă aduceţi aminte că swap este o portiune de disc folosită
ca un fel de extensie a memoriei RAM a sistemului.
Îi voi spune cum să folosească partiţia, să o folosescă drept swap.
După ce apăs butonul "done" ma va duce
înapoi la fereastra de partiţionare.
Şi aici vom observa un rezumat al operaţiunilor.
Acum avem partitia 1, în partea superioară este partiţia RAID
şi în partiţia 2 este partiţia swap
aş fi putut folosi spaţiul liber de 732MB de pe sdb şi de pe sdc,
de pe celalte discuri, aş fi putut şi acel spaţiu de asemenea.
Dacă am nevoie le pot adăuga mai târziu.
În Ubuntu există un utilitar bun numit "gparted".
Un mediu grafic ce va permite să faceţi îm mare parte
tot ceea ce vedeţi aici.
Dar după ce sistemul a fost instalat.
Nu este înţelept să faceţi schimbări la un sistem care este în funcţiune.
Cred că "gparted" vă va împiedica să faceţi totuşi asta.
Dar dacă bootaţi de pe un live CD, atunci puteţi rula "gparted"
şi să rearanjaţi partiţii şi să "jonglaţi" cu spaţiul de hard.
În rezumatul final avem un dispozitiv RAID,
ce va fi formatat ca Ext3
precum şi o partiţie normală pe discul sda formatată ca swap
Acum face mai multe calcule
pritre care şi formatarea partiţiilor
Şi în timpul formatării daca aveti un sistem RAID în fundal
kernelul va sincroniza discurile.
Aşa că dacă faceţi modificări asupra discului va avea grijă că
discurile respective sunt sincronizate.
Şi dacă dintr-un anume motiv aveţi unul din discuri figurând ca "lipsă"
sau aţi scos discul din sistemul RAID
Atunci când îl veţi pune la loc ve resincroniza acel disc
sau puteti resincroniza forţat discul respectiv.
Acum această întrebare este interesantă, mă întreabă dacă ceasul sistemului
ceasul din interiorul calculatorului, setat pe UTC.
În mod normal aceasta nu este o problemă, dar poate deveni
dacă folosiţi boot dual Windows şi Linux,
deoarece cred că windows crede că aveţi ceasul calculatorului
setat pe timpul local, acolo unde sunteti.
Acesta poate fi în Europa sau un fus orar din America sau de pe unde sunteţi
În timp ce Linux presupune că timpul local este setat pe UTC.
Este de reţinut aceasta.
În continuare mă întreabă despre un utilizator, iar primul utilizator creat în Ubuntu
este un cont de administrator.
Ulterior puteti creea mai multe conturi.
Va crea un utilizator numit "alan" în acest caz şi mă va întreba de o parolă.
Puteţi crea noi conturi, puteţi modifica drepturile acestui cont.
Dar de regulă prima persoană, primul utilizator creat este un cont administrativ.
Şi după aceea pot fi folosiţi să execute diverse sarcini administrative în sistem.
Acum trece la instalarea propriuzisă,
Am făcut partiţionarea şi acum partiţionarea este făcută
A pus cam toate întrebările ce puteau fi puse.
Cred că a mai rămas o singură întrebare de pus.
De fapt două dacă o socotim şi pe aceasta "press continue to reboot".
Acum nu face altceva decât să instaleze sistemul de bază.
Un sistem de bază este un set elementar de pachete
Şi nu va dura prea mult.
Există multe alte pachete cu nume curioase care nu au sens
pentru mulţi dintre oameni, în sistemul de bază, alţii decât dezvoltatorii.
este posibil să fi zărit lucruri despre care aţi auzit.
Dar odată ce s-a terminat instalarea sistemului de bază,
va scana arhiva software ce se află pe CD
Vă aduceţi aminte că am spus că discul alternate are o arhivă software pe el
o arhihă de pachete ce vor fi instalate de CD-ul alternate.
După ce sistemul de bază a fost instalat
voi avea un sistem funcţional instalat pe hard disc.
Dar nu voi avea interfată grafică la el, nici aplicaţii cu interfaţă grafică,
nici procesor de texte sau navigator de internet.
Doar un sistem de bază, numit sistem de bază.
După ce termină aceasta va scana arhiva sotware.
Şi abia apoi va instala aplicatiile propiuzise
pe care probabil le veţi folosi într-un mediu desktop.
În această etapă puteti vedea pachete pe care le puteţi recunoaşte.
Şi acum vine ultima întrebare.
şi aceea este despre ce rezoluţie doriţi
pentru X Windowing System, simplist vorbind, pentru mediul grafic de lucru.
Ce rezoluţie doriţi pentru mediul grafic de lucru.
Şi bifaţi rezoluţia dorită şi suportată
şi va configura serverul X să lucreze cu acea rezoluţie.
Şi această versiune de Ubuntu este 7.10
şi nu este încă disponibilă încă, deci nu o recomand încă.
Dar după 19 octombrie se va putea instala şi această versiune.
Are o nouă funcţie numită "bulletproof X"
Una din problemele avute cu celelalte versiuni era aceea
că atunci când sistemul X windowing nu putea să facă ce i-aţi cerut,
aţi cerut o anumită situaţie, o rezoluţie pentru driver pe care nu o poate realiza
atunci va eşua şi nu veţi mai avea un mediu grafic, sunteţi "aruncaţi" în consolă
Aceasta versiune de Ubuntu are ceva numit "bulletproof X",
care vă va permite să porniţi într-un mediu grafic.
cu unele setări de bază, ce vă permit să reconfiguraţi mediul grafic,
un fel de "safe mode" dacă doriţi.
Este aproape gata, instalează Grub-ul, care este programul de încărcare boot,
meniul pe care îl găsiti la pornirea bootării sistemului.
Dacă aveţi mai multe sisteme de operare, atunci va lista mai multe sisteme de operare în meniul de boot.
Acum îl instalează.
Face puţină curăţenie.
Crează utilizatorul meu şi setează parola,
şi suntem cam gata.
Da iată, scoateţi CD-ul şi restartaţi calculatorul.
După restart va trebui, dacă totul decurge bine, să fiţi trimişi într-un mediu grafic de logare.
Dacă apăsăm "continue" acum va trebui să obţinem ecranul de logare.
Iată, acesta este sistemul pe care tocmai l-am instalat folosind CD-ul alternate.
Şi pur şi simplu funcţionează.
Imediat ce vom introduce utilizatorul şi parola, vom avea şi mediul desktop.
Iată-l, am vorbit despre elementele desktopului
în unele din prezentările anterioare.
Dacă veţi vizita situl nostru veţi găsi prezentări despre ce face mediul desktop.
şi care sunt principalele caracteristici ale acestuia
şi avem de asemenea prezentări despre meniurile Aplicaţii, Places, System
şi vă recomand să le vizionaţi după instalare.
Avem de făcut şi actualizări pentru acest sistem, 292 de actualizări.
Şi mai sunt şi alte utilitare preinstalate şi setate...
Dar odată ce aţi instalat nu vă rămâne decât să vă "jucaţi".
Sper că prezentarea va fost de folos.
Toate prezentările din cadrul Lunii Prezentărilor Ubuntu se găsesc pe situl nostru,
care este screencasts.ubuntu.com.