Eu sunt Alan Pope şi cu cea de a treia prezentare din cadrul
Proiectului "Ubuntu Luna Prezentărilor video".
Toate prezentările din această lună pot fi descărcate gratuit
de pe situl nostru, care este screencasts.ubuntu.com
Azi vom arunca o privire asupra conceptului de libertate şi licenţe software.
Acesta este un subiect deosebit de vast şi eu nu sunt expert în licenţe software,
aşa că va trebui să fiţi înţelegători cu mine.
Libertatea poate fi înţeleasă în diferite feluri de diferiţi oameni.
Vă voi da câteva exemple despre cum oamenii percep libertatea,
când utilizează calculatoarele sau dispozitivele calculatoarelor.
Aici este o diagramă care a fost creată acum câţiva ani de către un prieten
şi reprezintă reţeaua mea locală.
Acum eu mi-am schimbat configuraţia reţelei
şi aş dori să actualizez această diagramă.
Dar pentru a putea să fac acest lucru, deoarece formatul ei nu este de tip "open"
ci este unul protejat, restrictiv,
voi fi nevoit să cumpăr o copie a programului, Visio
şi să cumpăr o copie a sistemului de operare pe care rulează, Windows,
pentru a putea face modificările dorite,
şi asta pentru că formatul este restrictiv, "închis".
Aceasta se numeşte restricţionare de către vânzător.
Sunt restricţionat de către vânzător să folosesc acel software.
Acesta este un aspect în care libertatea mea este restrânsă.
Nu pot face modificări propriilor mele fişiere.
Un alt exemplu al lipsei de libertate
este cel al driverului pentru placa mea grafică 3D.
Am o placă grafică NVIDIA şi NVIDIA oferă
doar un executabil, nu şi codurile sursă ale driverului.
Iar acest lucru înseamnă că atunci când se întâmplă ceva rău cu driverul
nu există nicio posibilitate pentru dezvoltatorii
Ubuntu sau oricare alţi dezvoltatori din câte ştiu,
să se uite la acest cod, deoarece NVIDIA nu l-a pus la dispoziţie
Acest lucru face întreţinerea şi asistenţa foarte dificile
O altă arie în care oamenii percep că li se restrânge libertatea este
în posibilitatea de a reda produse media pe care le-au descărcat sau cumpărat
pe un dispozitiv la alegerea lor.
şi nu pe un dispozitiv impus de vânzător
Un alt aspect îl reprezintă descărcarea produselor media şi plata pentru acestea
şi după aceasta să aflii că vânzătorul a închis acest seviciu
sau a dat faliment.
Şi eşti pus în împosibilitatea de a reda produsul media pentru care ai plătit.
Prin aceasta vi se restricţionează libertatea de a reda
ceea ce aţi crezut că aţi cumpărat.
Modul în care se face implementarea acestei limitări
este cu ajutorul unor "încuietori" software
Care adesea se numeşte DRM, Digital Rights Management
sau aşa cum i-a zis Fundaţia Pentru Software Liber
Digital Restrictions Management.
Acesta este software care vă împiedică să faceţi diferite lucruri
cu produsele media pe care le-aţi descărcat sau cumpărat
Iată trei exemple, Googlevideo, BBC iPlayer, iTunes.
Un alt aspect al libertăţii îl reprezintă posibilitatea de a modifica
produse media precum imagini, video, muzică sau alte derivate.
Şi acest lucru vi se poate interzice.
Suplimentar la acestea atunci când aţi
copiat ceva şi vreţi să faceţi duplicate pentru prieteni
şi acest lucru vi se poate interzice.
Acest lucru nu se face de regulă prin intermediul DRM,
ci prin licenţa restrictivă "End User Licence Agreement".
sau doar Licenţă,
care vă interzice să faceţi copii.
Nu vă interzice din punct de vedere tehnic,
ci din punct de vedere legal vă interzice
să faceţi copii sau alte modificări produsului media.
Aici este un exemplu de restricţionare EULA.
Aceasta este licenţa EULA Skype
La secţiunea 2.3 puteţi vedea " .... fără modificări ...."
Astfel nu vi se permite să aduceţi modificări programului skype.
Chiar şi atunci când doriţi să-l îmbunătăţiţi, nu vi se permite.
Chiar şi atunci când doriţi să integraţi Skype cu un alt produs într-un fel oarecare
nu puteţi face acest lucru pentru că nu aveţi voie să modificaţi programul.
Iată un alt exemplu de restricţionare impus de licenţa EULA
licenţa Windows XP Home Edition
Nu aveţi voie să
daţi acea copie a XP unei alte persoane să o folosească pe un alt computer
iar aceştia la rândul lor să o dea altora.
Nu puteţi folosi copia XP decât o singură dată pe un singur computer
Prin urmare dacă îmi dă cineva un computer care rulează XP
nu pot da acel computer unei alte persoane
după ce am terminat cu el.
Puteţi compara EULA cu licenţele permisive de tip "free software",
pe care le folosim pe scară largă în Ubuntu
Ce este până la urmă licenţa software?
Am să citez din Wikipedia,
Vă oferă dreptul de a modifica şi a redistribui produsul software,
care altfel ar putea fi restricţionat de legea drepturior de autor.
mai înseamnă că aveţi posibilitatea să modificaţi, să îmbunătăţiţi
să corectaţi şi să redistribuiţi programele,
în timp ce licenţele restrictive nu vă dau acest drept.
Una dintre cele mai populare licenţe permisive de tip "free software" este
Licenţa GNU General Public Licence, pe scurt GPL
GNU a fost iniţiat acum peste 20 de ani de Richard Stallman.
Vom arunca o privire asupra unor conexiuni ceva mai târziu,
unde puteţi afla mai multe despre aceasta.
După cum am mai spus, acesta nu este punctul meu forte,
dar vă voi face o iniţiere şi veţi găsi mai multe informaţii
în foarte multe locuri pe internet.
GNU GPL este folosită pentru kernelul Linux
şi de asemenea pentru multe alte proiecte de software liber,
care intră în componenţa distribuţiei Ubuntu.
Deci Ubuntu conţine multe produse software
"împachetate" împreună sub forma unei distribuţii
iar aceste distribuţii pot avea licenţe diferite.
Puteţi consulta o copie a acestor licenţe în computerul în care aveţi Ubuntu
în directorul /usr/share/common-licenses.
Acestea sunt unele dintre cele mai răspândite licenţe
(în limba engleză un joc de cuvinte referitor la numele directorului)
GPL, licenţa BSD şi LGPL.
Dacă doriţi să ştiţi sub ce licenţă este un program software sau un pachet
puteţi consulta acest director.
/usr/share/doc/ şi schimbaţi asteriscul
din dreptul pachetului cu numele pe care îl căutaţi
şi aveţi o copie a licenţei acolo.
De exemplu aceasta este licenţa pentru kernelul Linux.
Pe imagine acum nu cred că puteţi citi ce scrie,
dar dacă veţi deschide acest text veţi vedea
că pe undeva pe la mijloc scrie că
Acest program este software liber, îl puteţi redistribui
şi / sau modifica cu respectarea termenilor
licenţei GNU General Public License,
publicată de Fundaţia pentru Software Liber, versiunea a doua.
Prin urmare kernelul Linux este eliberat sub termenii licenţei GPL versiunea a doua.
Un alt pachet este Tomboy, care este furnizat cu Ubuntu
şi care este o aplicaţie pentru luat notiţe,
şi dacă ne uităm la fişierul ce conţine licenţa,
putem citi că Tomboy este furnizat sub licenţa LGPL versiunea 2.1
Ceea ce avem aici sunt mai multe pachete diferite
diferite aplicaţii în cadrul distribuţiei.
Unele dintre aceste aplicaţii folosesc diferite licenţe,
dar aceste licenţe sunt îndeajuns de permisive
pentru ca pachetele să poată fi puse împreună într-o singură distribuţie
şi vâdute ca un întreg.
Găsiţi mai multe informaţii despre aceasta on-line
şi vă recomand dacă vreţi să ştiţi mai multe
să citiţi despre aceste licenţe.
Sunt cam anoste de citit, dar sunt
surprinzător de îndeajuns de ne-tehnice, pentru un document legal.
Iată aici câteva legături care vă pot fi de folos.
Voi pune aceste linkuri şi pe situl nostru, dacă mergeţi la
screencasts.ubuntu.com faceţi clic aici
şi veţi găsii aceste conexiuni.
Prima dintre acestea este către wikipedia, la o pagină despre software liber.
Găsiţi aici o descriere despre ce este software liber, ce înseamnă posibilitatea
de a redistribui, de a modifica sau nu,
fără restricţii sau poate cu restricţii,
depinzând de tipul de licenţă.
Există în wikipedia o pagină despre GNU,
despre istoria GNU şi a proiectelor pe care le are GNU
şi aprogramelor pe care GNU le are sub licenţă.
Dacă vizitaţi pagina GNU acolo găsiţi
un volum incredibil de informaţii legate de GNU
şi aici la început despre
denumirea GNU şi GNU/Linux sau GNU + Linux
Aici este o secţiune mică, ... o fac mai mare...
şi aici cele 4 libertăţi, care sunt la mare cinste în GNU GPL.
Libertatea de a rula programul,
libertatea de studia programul,
libertatea de a redistribui programul şi
libertatea de a îmbunătăţii programul şi apoi
de a pune la dispoziţie îmbunătăţirile.
Veţi observ că accesul la codul sursă este o condiţie premergătoare
pentru a putea studia şi modifica programul.
Mai puteţi găsii multe seturi de pagini ce tratează filosofia din spatele
software-ului liber şi acestea merită citite.
Merită vizitat de asemenea şi situl Free Software Foundation.
Situl Fundaţiei pentru un Software Liber este fsf.org
şi ei promovează libertatea în domeniul calculatoarelor.
Există de asemenea o serie de pagini în wikipedia despre lista cu
licenţele software aprobate (agreate).
Astfel Free Software Foundation şi Open Source Initiative
stipulează care dintre licenţe sunt "free" sau "open".
Iată un exemplu unde un software este liber,
dar licenţa PHP este incompatibilă cu GPL,
deoarece unii termeni folosiţi în cele două licenţe întră în conflict unele cu altele.
De aici apare dificultatea, nu puteţi crea un program
care are la bază un program GPL şi
parţial un program sub licenţă PHP,
pentru că aceste sunt incompatibile.
Se poate vorbi mai mult despre incompatibilitatea dintre licenţe aici.
Asfel merită să citiţi aceste pagini
când aveţi mai mult timp la dispoziţie.
Vă mulţumesc pentru atenţie.
Toate aceste prezentări sunt disponibile pe situl nostru,
screencasts.ubuntu.com