Eu sunt Alan Pope si aceasta este a doua prezentare din
cadrul proiectului "Luna Prezentărilor video".
Toate prezentările pot fi descărcate gratuit de pe
situl nostru web, care este screencasts.ubuntu.com
În această prezentare vom vorbi puţin despre Linux.
Nu vom intra în foarte multe detalii despre progarmare
sau din ce este făcut,
doar câteva lucruri mai avansate pentru a vă familiariza cu el.
Primul lucru de menţionat este acest individ, Linus Torvalds.
El este cel care a iniţiat proiectul Linux
în 1991
ca un hobby pentru a satisface o cerinţă.
El dorea să aibă un sistem de operare asemănător lui Minix acasă
Aşa că iniţial Linux nu a fost dezvoltat pentru a fi un competitor al
altor produse existente.
Se dorea doar să îndeplinească cerinţele dorite de Linus
acasă pe computerul său personal.
Deci, Linux este un sistem de operare
iar un sistem de operare este un software care gestionează
resursele comune ale unui computer.
Dar care sunt aceste resurse?
Tipurile de resurse despre care vorbim
sunt harware-ul din interiorul computerului şi
unele periferice ataşate acestuia.
Poate fi vorba despre Unitatea centrală, unde Kernelul Liunx va decide
ce programe au acces şi când,
şi câte resurse ale unităţii centrale vor utiliza,
Poate fi memoria, iar kernelul va decide câtă memorie
va fi alocată unui program în particular şi când i se va lua acest drept.
Suplimentar poate aloca spaţiu pe disc şi poate formata discul
şi va decide ce trebuie făcut cu pachetele de informaţii care circulă
dealungul reţelei.
în concluzie Linux este un sistem de operare, iar sistemul de operare este
cel care gestionează o serie de resurse hardware.
Se face astfel o separare între programele care rulează "peste" kernel.
Aceste fiind denumite adesea programe destinate spaţiului utilizatorului.
Şi există foarte multe asemenea programe
scrise pentru a rula sub Linux.
Unele dintre ele sunt denumite utilitare GNU.
GNU a fost creat de acest om, Richard Stallman.
GNU vine de la GNU Nu este Linux.
Vom vorbi mai mult despre licenţa GNU GPL şi despre GNU
în următoarea prezentare, când vom aborda problema licenţelor.
Este suficient pentru acum sa spunem că Linux este sub licenţă GPL,
care este o licenţă foarte permisivă, permiţând oamenilor să-l copieze,
să-i aducă modificări, să redistribuie şi multe altele.
Acest individ este Tux. El este un pinguin după cum puteţi vedea.
El este mascota kernelului Linux.
O puteţi vedea pe siturile web care sunt axate pe Linux
sau o puteţi vede pe produse.
De exemplu am cumpărat acest produs acum câteva săptămâni
şi am fost surprins să văd pe cutie scris "pe bază de Linux" şi
că are o mică imagine a lui Tux pinguinul.
Acest lucru este minunat deoarece le atrage atenţia oamenilor că acest hardware
va lucra pe computerele ce au Linux instalat.
Sa nu mai vorbim că Linux de fapt oferă suport
pentru foarte multe hardware fără a face alte reglaje
Probabil oferă mai mult suport decât oferă alte sisteme de operare, oricum mai mult decât Windows
şi cu siguranţă mai mult decât Mac OS X.
Suportul hardware în Linux este bun şi se aplică unui număr mare de dispozitive
şi în realitate puteţi instala Linux pe un număr mare de dispozitive.
De exemplu avem aici un sever, un computer de birou, un laptop,
şi toate pot rula Linux.
Există de asemenea dispozitive care în mod normal nu le asociaţi cu un computer
precum un recorder video, un recorder TV, un telefon mobil, un player media
şi de asemenea tablet PC şi "un calculator pentru toţi copiii",
computerul verde de sus este un OLPC.
Şi toate rulează Linux.
Puteţî lua Linux din arhiva de kerneluri de pe internet, la adresa kernel.org
Ceea ce puteţi lua de aici este de fapt codul sursă
care poate fi compilat într-un program ce poate fi rulat
Dar cei mai mulţi oameni nu fac acest lucru, cei mai mulţi îşi iau kernelul din altă parte.
Puteţi lua kernelul de la un distribuitor de Linux
Iată aici o serie de distribuţii Linux care toate un singur lucru în comun,
au ele mai multe în comun,
dar unul dintre lucrurile pe care le au în comun este că au Linux ca "inimă"
1
Deci "peste" Linux toate furnizează utilitare GNU şi alte aplicaţii.
Aceste aplicaţii sunt compilate pentru a rula în Linux.
O altă distribuţie, care este favorita mea, este Ubuntu
şi aceasta are de asemenea Linux, utilitare GNU şi o "grămadă" de alte aplicaţii,
pe care le vom trece în revistă imediat.
În primul rând să ne uităm la istoria unora dintre aceste distribuţii Linux
Aici este o diagramă pe care o puteţi accesa pe internet,
şi care este actualizată regulat.
Aceasta este scara evoluţiei distribuţiilor Linux/GNU
Dacă privim în partea superioară
puteţi obseva că adresa este futurist.se/gldt
Veţi găsi această conexiune pe situl nostru.
Puteţi observa că este documentată din 1992
până în zilele noastre, 2007
Daca privim către început se pot observa câteva din distribuţiile Linux iniţiale
seria de puncte puncte puncte semnifică faptul că acestea nu mai sunt menţinute
sau nu mai sunt folosite aşa de mult acum
Un exemplu este SLS, transformată acum în Slackware Linux,
iar aceasta este foarte populară.
Se poate vedea că se foloseşte şi astăzi
şi există şi distribuţii derivate din Slackware.
Puţin mai jos avem Red Hat, care este de asemenea foarte cunoscută.
şi există multe distribuţii derivate din Red Hat.
Un exemplu este Red Flag.
Red Flag Linux este deivat din Red Hat şi este specifică unei anumite pieţe.
cum ar fi, de exemplu, o anumită zonă geografică
Se poate observa că Red Hat însuşi, linia principală din mijloc,
este menţinut în continuare şi în zilele noastre.
O altă distribuţie care a fost populară la început
şi încă mai este, este Debian.
Distribuţia Linux a lui Debby şi Ian.
Se poate observa că şi această distribuţie are derivate
incluzând printre acestea şi Ubuntu cu derivatele sale Edubuntu, Xubuntu şi Kubuntu.
Ubuntu însuşi are o serie de derivate precum gNewSense,
şi Linux Mint
V-am prezentat astfel doar o mică parte din
ceea ce înseamnă istoria distribuţiilor Linux.
Distribuţia pe care o folosesc personal este Ubuntu.
Şi aşa cum am mai spus, Ubuntu foloseşte ca nucleu kernelul Linux.
Cu fiecare nouă versiune de Ubuntu se pune la dispoziţie şi un kernel nou.
Acesta este uşor modificat faţă de versiunea de kernel pe care o puteţi lua de la kernel.org.
Astfel în partea stânga puteţi vedea versiunea Ubuntu
care a fost pusă la dispoziţie.
Cele care sunt tăiate nu mai sunt menţinute
În partea dreaptă se poate obseva versiunea kernelului Linux furnizat
Cu fiecare versiune succesivă de Ubuntu ni se pune la dispoziţie o versiune npuă a kernelului
şi o nouă versiune de kernel furnizează drivere suplimentare,
funcţii noi, o mai bună gestionare a resurselor,
un mai bun management al consumului de energie şi multe altele.
Ultima versiune de Ubuntu este 7.10 ,
Cunoscută şi sub numele de gutsy Gibbon
şi foloseşte kernelul 2.6.22
Care funcţionează foarte bine pe laptop de exemplu.
Suprapuse pe kernelul Linux, care este simbolizat de micuţul pinguin,
se află utilitarele GNU
şi celelate tipuri de aplicaţii.
Aceste aplicaţii specifice spaţiului destinat utilizatorului, suprapuse pe Linux
avem mediul desktop GNOME,
notesul Tomboy, browserul de internet Firefox,
editorul de imagini GIMP, clientul de email Evolution,
aplicaţia de gestiune a fotografiilor F-Spot,
SANE pentru gestionarea scanerelor,
Ekiga pentru VOIP
Pidgin pentru mesaje scurte
şi Python dacă doriţi să dezvoltaţi software.
Toate acestea sunt "împachetate" sub forma unei distribuţii
iar această distribuţie este Ubuntu.
În general nu veţi comunica în mod direct cu kernelul
ci veţi utiliza aceste aplicatii.
Dar pentru a va da un exemplu depre unde puteţi vedea
interacţiunea cu kernelul
Iată un exemplu, dacă mă duc la System->Administration->
->System Log, în Ubuntu,
Se pot vedea mesajele din computerul meu care se numeşte wopr.
şi mesajele vin de la kernel.
Se pot vedea în partea dreaptă toate aceste
mesaje "stranii" care vin de la kernel
Dacă, de exemplu, scot camera mea USB
se poate observa că apare un mesaj la sfârşitul acestui jurnal
care spune că USB-ul a fost deconectat.
Dacă îl reconectez,
camera mea web este recunoscută şi înregistrată
şi se poate vedea că este de tip Philips 740 Tocam.
Să facem o demonstraţie sa arătăm că funcţionează
daca deschidem o aplicatie pentru wecam aici
şi ne conectăm la camera mea Philips 740
aleg o rezoluţie corespunzătoare
Reţineţi ca driverul pentru cameră este în kernel
astfel aplicaţia nu trebuie să ştie ce fel de cameră am
E arătos băiatul, nu?
Hello!
Acum vom salva o captură de ecran pentru mai târziu.
Dacă mă duc în directorul Home
Puteţi obseva că funcţionează.
Minunat!
Astfel am folosit o aplicaţie din spatiul utilizatorului
pentru a comunica cu un dispozitiv,
driverul a fost furnizat de kernel.
Vă mulţumesc pentru atenţie,
toate prezentările video sunt disponibile pe situl nostru,
screencasts.ubuntu.com